Put na Zapad bez povratka
Organizacija "Srbija 21" tokom leta ove godine sprovela je istraživanje Zašto ljudi žele da odu iz Srbije i dobila zastrašujuće rezultate.
![](/data/images/2018-10-16/765402_luggage-933487-1280_iff.jpg?1539696549)
Zbog stanja u zemlji, više od petine stanovništva želi da se iseli na Zapad, a među njima je armija od gotovo pola miliona mladih. Anketa predstavljena na tribini u Centru Sava pokazala je i da dijaspora ne želi da se vrati u maticu.
Anketa u dijaspori sprovedena je internetom u julu i avgustu ove godine na uzorku od 2.149 ispitanika. Pokazalo se ne samo da ogromna većina njih ne želi da se vrati u otadžbinu jer u inostranstvu živi bolje nego je 90 odsto ispitanika reklo da budućnost svoje dece vidi u inostranstvu.
Pri tom, dijasporci su jasno naveli razloge zbog kojih je život u inostranstvu bolji. Naime, njih 37 odsto istaklo je bolji životni standard, 13 odsto uređenu državu, a šest odsto bezbednost.
Umiruća nacija
![](/data/images/2017-03-19/643514_200304c5_f.jpg?1539696594)
Čak 41 odsto dijasporaca izjavilo je da ne planira uopšte da se vrati u Srbiju, dok se njih 35 odsto izjasnilo da bi to mogli da učine tek kada se penzionišu.
Katastrofalni su i rezultati ankete građana koji još žive u Srbiji. Naime, u anketi sprovedenoj na uzorku od 1.000 ispitanika dobijen je rezultat po kom bi se čak 22 odsto trenutnog stanovništva iselilo iz Srbije prvom prilikom, dok 45 odsto razmišlja o odlasku zauvek. Tragično je i da iz Srbije želi da pobegne 450.000 ljudi uzrasta od 18 do 29 godina, koji tek treba da stvore potomstvo.
Ti podaci perspektivu čine još crnjom. U Srbiji trenutno živi oko sedam miliona stanovnika, a jedan od osnivača organizacije "Srbija 21" Ivan Andrić ukazuje da je prošle godine zabeleženo 38.800 više umrlih nego rođenih. Pri tom, naglasio je Andrić, procene govore da je prošle godine Srbiju napustilo 40.000 do 69.000 ljudi.
Ne pomaže ni EU
Problem masovnog iseljavanja ljudi prisutan je u celoj Istočnoj Evropi.
- Iskustva suseda pokazuju da problem neće nestati ulaskom Srbije u EU, već da će se broj iseljenika samo povećati. Da bi ljudi ostali, važno je da kvalitet života iz Zapadne Evrope uspostavimo u našoj zemlji - naglasio je Andrić.
Doći će drugi narodi
Sve ovo kao da ne brine predstavnike institucija. Takoje na istoj tribini član Fiskalnog saveta Srbije Vladimir Vučković rekao da u "optimističnoj varijanti vidi Srbiju sa nešto manje stanovništva, ali kao državu otvorenih granica gde će biti omogućen priliv i odliv ljudi".
On je rekao da put ka zapadu omogućava takvu perspektivu.
- Trebalo bi da se naviknemo da osim migranata u prolazu imamo i ljude koji dolaze u Srbiju iz Azije i Afrike. To može i treba da se desi. Sve drugo može da nas zadrži u ovom očajanju ili razočaranosti u kojoj se nalazimo - rekao je Vučković koji smatra da je za ostanak u Srbiji potrebno stvoriti pozitivan osećaj da se stvari u društvu kreću na bolje.
Korupcija uništila nadu
Socijalni psiholog Jasna Milošević Popović kao osnovne razloge zbog kojih ljudi ne vide budućnost u domovini navodi loš životni standard, korupciju i zaposlenja preko veze.
- Mladi bi se zadržali u Srbiji da mogu da upravljaju svojom karijerom i životom - navela je ona i podsetila da su 90-ih godina odlazili pre svega visoko obrazovani, a sada i druge kategorije društva.
Svi bi na Zapad
Ivan Andrić je izneo da samo 12 odsto ispitanih smatra da je bolje u Srbiji. Od onih koji bi da se isele, čak 85 odsto želi u Nemačku, Švajcarsku, Austriju, Italiju, Ameriku, a svega dva odsto u Rusiju. Međutim, svi navode iste razloge za odlazak u inostranstvo.
- Nizak standard je razlog odlaska za 41 odsto ispitanih.
- Bolje plaćen posao je osnovni motiv za 36 odsto onih koji žele da odu.
- Loše stanje u zemlji navelo je devet odsto.
Dobra zarada i na istoku
![](/data/images/2018-01-10/708531_book-2909346-1920_f.jpg?1539696710)
Nekadašnji državni sekretar Ministarstva dijaspore i profesor Fakulteta organizacionih nauka Jovan Filipović kaže da su mnogi studenti u dilemi da li da odu ili ostanu, a da osećaj beznadežnosti demotiviše u procesu obrazovanja.
On objašnjava da uz želju za boljim standardom među mladima vlada i trend da se ode iz zemlje.
- U stalnom sam kontaktu sa kolegama u Hrvatskoj i BiH koji se naučno bave dijasporom i migracijama. Kod njih je isti trend kao kod nas. Zapad je i dalje najatraktivnije mesto za život. Zbog zapadnog uticaja i propagande ljudi ne sagledavaju da postoji razvijeni svet i na Istoku, poput nekih arapskih zemalja, Kine i Južne Koreje, gde se takođe dobro zarađuje. - kaže Filipović i dodaje da postoji i nešto što imamo, a razvijeni svet nema.