Krvavi tragovi vode do Nigerije
Asocijacija lekara Nigerije optužila je Ročasu Okorču milijardera i guvernera savezne države Imo da je organizovao mrežu za trgovinu ljudskim organima u Nigeriji, a u saradnji sa bivšim premijerom Kosova Hašimom Tačijem, ali i zvaničnicima Turske i Hrvatske. Predsednik asocijacije dr Filip Ndžemanze govorio je o tome na hitnom sastanku koji je organizovan u Overiju, glavnom gradu te nigerijske države.
![](/data/images/2016-01-06/555161_010702c3_f.jpg?1455120921)
- Po prvi put u ljudskoj istoriji, jedna vlada se deklarisala kao kartel trgovine ljudskim organima. Vlada države Imo koristi državne zdravstvene ustanove kako bi obezbedila mrežu trgovine ljudskih organa. Strani saradnici državne vlasti iz Turske, Kosova, Hrvatske i drugi su već ovde da usavrše stvaranje te mreže. To je međunarodna mreža sa Ročasom Okoročom u Nigeriji. Bivši premijer Kosova je na čelu trgovine organima u Evropi i on je prijatelj Okoroča, rekao je dr Ndžemanze.
![](/data/images/2015-11-03/541853_slavko-simic-nov-2015-foto-a-cukic-2_if.jpg?1455190283)
Simić: Čekamo optužnice
- Ono što je iznela Asocijacija nigerijskih lekara u javnost, za nas nije nepoznanica. Na žalost, okolnosti koje su nam nametnute od nisu nam pružile previše mogućnosti da biramo. Mi razgovaramo i sarađujemo sa legitimno izabranim predstavnicima kosmetskih Albanaca. Često to nije prijatan posao, posebno imajući u vidu poznatu ratnu prošlost većine njih na političkoj sceni u pokrajini. Aktuelna politička kriza je dokaz da nam je potrebna nova politička elita u pokrajini, neopterećena prošlošću, okrenuta budućnosti i istinskom pomirenju - kaže za "Vesti" Slavko Simić, predsednik Srpske liste i koja je deo vladajuće koalicije u kojoj je i Hašim Tači. On dodaje da su za svaku krivičnu odgovornost nadležni sudovi i tužilaštva.
- Verujem da će Specijalni sud za zločine pripadnika OVK imati hrabrosti i smelosti i podići optužnice i prikupiti što vise dokaza o zločinima nad civilima tokom sukoba na KiM. Mnogo je imena žrtava, a da nijedno ime počinioca još nemamo, zaključuje Simić.
On je istakao i da su nedavna putovanja guvernera Imoa u Tursku, Kosovo, Hrvatsku i druge latinoameričke i azijske zemlje, kao i izgradnja novih 27 opštih bolnica u državi, koraci ka usavršavanju mreže trgovine ljudskim organima.
Koji još dokazi trebaju?
Lider levice Srbije Borislav Stefanović kaže da je reč o ozbiljnim optužbama i da očekuje da pravda na kraju bude dostižna i sveobuhvatna. Poslanik SDS-a Marko Đurišić ističe da ne zna da li je to što se pojavilo u medijima ključni dokaz, koji bi Tačija trebalo da dovede do optužnice.
- Želim da verujem da će sud početi sa radom i da će to rezultirati podizanjem odgovarajuće optužnice - rekao je Đurišić.
Tamošnja državna kancelarija na sve to kazala je, da su optužbe "stara priča kojom su se bavile nigerijske bezbednosne službe".
Kada je irački šeik Behramin 2002. godine u jednoj televizijskoj emisiji posle transplantacije srca u Turskoj rekao da se "odlično oseća, ali mu je žao što u njemu sada kuca srpsko srce", tada tome nije bila posvećena velika pažnja. Ta priča je dobila potpuno novu dimenziju kada je bivša tužiteljka Haškog tribunala Karla del Ponte u knjizi "Lov: Ja i ratni zločinci" objavila navode o trgovini ljudskim organima na Kosovu i Metohiji.
Knjiga se u prodaji našla tek kada je Del Ponte napustila funkciju tužiteljke i krenula za ambasadora u Argentinu. Izveštaj Dika Martija za Savet Evrope utvrdio je ono što su porodice kidnapovanih i ubijenih Srba godinama govorile, da je organizator otimanja ljudi i trgovine ljudskim organima bio Hašim Tači. Još tada, Marti je kazao da zna mnogo više o zemljama koje su bile umešane u taj lanac, ali da ne m
ože da se meša zbog tada aktuelnog procesa o trgovini organima na prištinskoj klinici Medikus. Taj slučaj trgovine organima, sveo se na optužene za nelegalnu transplantaciju, a završen je tako što su vlasnik klinike Ljutfi Derviši i njegov sin Arban osuđeni su na ukupno 15 godina i tri meseca zatvora, a dalja mreža nije raspetljana.
![](/data/images/2014-11-21/464261_112204c5_f.jpg?1455120973)
- Optužbe iz Nigerije su veoma ozbiljne. U toj grupi međunarodne trgovine bili su i Hašim Tači, koji je pored Ramuša Haradinaja, organizovao tu užasnu kriminalnu aktivnost na Kosovu i Metohiji u kojoj su ubijani i Srbi, ali i Albanci. On nikada nije procesuiran zbog toga.
Međunarodna zajednica zna za njegova užasna i brutalna krivična dela i identifikovala ga je kao prvog čoveka Dreničke grupe, ali ništa nije preduzela. Čak i danas ima podršku za bavljenje politikom, i evo, kandidovanje za predsedničku funkciju - kaže za "Vesti" predsednik skupštinskog Odbora za Kosovo i Metohiju Milovan Drecun.
On dodaje da je u svetu lanac trgovaca organima razvijena i moćna mreža koja se sastoji i od stručnjaka, i političatra i kriminalaca.
- S obzirom da je reč o ogromnoj mreži, postoji globalna zavera ćutanja i sve zavisi od hrabrih pojedinaca i država, koji će reći ono što je u stvari već javna tajna - dodaje Drecun.
![](/data/images/2013-04-15/315723_trgovina-organima--foto-fooyoh-com_kf.jpg?1455121549)
Pročitajte još:
* Nigerija i Kosovo trgovali organima, umešan i Tači?
* Da li je Šaip Muja glavni trgovac organima na Kosovu?
Upitan zašto je bilo potrebno više od decenije da se utvrde činjenice o trgovini organima Dik Marti je kazao da su većini država bile poznate činjenice, da su izveštaji obaveštajnih službi - nemačke, britanske, italijanske, grčke - i izveštaji FBI-ja o kriminalnim aktivnostima Tačijeve bande upućivani su raznim ministarstvima spoljnih poslova.
- Ali, oni su izabrali politički oportunitet - objasnio je Marti.
Čekajući optužnice Specijalnog suda za ratne zločine OVK, Drecun kaže da se samo nameće pitanje šta će taj sud uraditi po pitanju Tačija?
- Ovo je poslednja ozbiljna prilika da im se sudi, i neće biti mnogo nade i žrtve će po drugi put biti ubijene ukoliko se to ne dogodi.
Karla prva progovorila
Karla del Ponte je iznela podatke da je 1999. godine saznala od novinara da je oko 300 Srba i drugih nealbanaca bilo oteto i transportovano u Albaniju, gde su im vađeni organi, koji su zatim slani u Italiju, odakle su distribuisani u klinike širom Evrope. U knjizi ona spominje naselje Burel u Albaniji, gde su žrtvama vađeni organi u kući koju ona u knjizi naziva Žuta kuća. Srpsko Tužilaštvo, ali i međunarodna organizacija za zaštitu ljudskih prava Human Rights Njatch tražili su od Albanije da pokrene istragu o navodima o trgovini organima otetih Srba.