Veće penzije kad vlada odluči? "Samo u afričkim zemljama"
Predložena izmena Zakona o PIO koja predviđa da Vlada Srbije, bez unapred jasno definisanih pravila povećava primanja najstarijih, u zavisnosti od mogućnosti zemlje je neuobičajeno rešenje, koje se primenjuje uglavnom u najnerazvijenijim afričkim zemljama, ocenili su ekonomisti.
![](/data/images/2017-10-11/687657_people-791441-1920_f.jpg?1537429154)
Srbija je u poslednjih deset godina imala više modela usklađivanja penzija, a poslednji je da su se penzije usklađivale dva puta godišnje - 1. aprila i 1. oktobra, sa rastom cena na malo i bruto domaćeg proizvoda (BDP).
Profesor na Ekonomskom fakultetu u Beogradu Milojko Arsić kaže da sistem isplate penzija treba da se uredi jer je u poslednjih deset godina često menjan i uprkos tome nije poštovan.
- Pravila po kojima će se usklađivati penzije treba da se propišu unapred jer i u EU od 28 država 26 usklađuju penzije sa rastom cena i zarada ili najčešće kombinovano - rekao je Arsić.
On je dodao da pravila za određivanje penzije ne postoje samo u Litvaniji, Irskoj i najnerazvijenijim afričkim zemljama već se utvrđuju ad hok, zavisno od potreba trenutka. "Povećanje penzija ad hok, kako je rekao, nije dobro rešenje zbog neizvesnosti, a ostavlja prostor i za manipulacije i greške", rekao je Arsić.
Manipulacije povećanjem penzija moguće su, prema njegovim rečima, uoči izbora ili u određenim osetljivim političkim trenucima. "Određivanje penzija bez unapred utvrđenih pravila otvara mogućnost za grešku da se penzije povećaju u vreme privredne ekspanzije, a da kada se pojavi kriza država ne može da ih isplati u tom iznosu", rekao je Arsić.
Najbolje rešenje je, kako je rekao Arsić, da se penzije obračunavaju prema rastu cena, jer se tako čuvaju od obezvređivanja, i rastu plata, jer na taj način i "penzioneri učestvuju u plodovima napretka društva". Dodao je da je najprihvatljiviji model da primanja najstarije populacije rastu brže od rasta cena, a sporije od rasta zarada i da se usklađuju jednom godišnje jer je inflacija niska i stabilna u odnosu na raniji period kada su primanja penzionera, zbog visoke inflcije, usklađivana dva puta godišnje.
Profesor na Fakultetu za ekonomiju, finansije i administraciju FEFA Gordana Matković rekla je da usklađivanje penzija sa rastom BDP u stvari ugrađivanje u Zakon o penzijskom i invalidskom osiguranju odredbe koja je već predviđena Zakonom o budžetskom sistemu iz 2014. godine, da ušešće penzija u BDP ne može da bude veće od 11 odsto.
- Usklađivanje penzija sa rastom BDP može da bude strateški okvir za određivanje primanja penzionera, ali u uređenim zemljama je jasno utvrđen način indeksiranja, u skladu sa rastom zarada i troškova života - rekla je Matković.
Vlada Srbije, prema njenim rečima, izabrala je neuobičajeno rešenje kroz diskreciono pravo da odluči kada će i koliko povećati primanja najstarijih. Dodala je da takva vrsta presedana smanjuje poverenje u penzioni sistem i može da smanji uplate doprinosa i prihode PIO fonda.